![Offline Offline](./styles/zelen/imageset/cs/icon_user_offline.gif) |
Administrátor |
![Administrátor Administrátor](./images/ranks/foto.jpg) |
Registrován: sob kvě 17, 2008 1:53 pm Příspěvky: 28366 Bydliště: Poděbrady
|
Xion píše: Dakujem, potvrdili ste moj nazor na bryndzu. Samozrejme, mal som na mysli pravu bryndzu, to znamena nepasterizovanu. Bohuzial, dnes sa predava uz aj ta "prava" riedena kravskym mliekom v pomere 60% ovcie, 40% kravske. Taku salase vyrabaju, aby sa v tychto financnych podmienkach udrzali pri zivote. Pravu 100% bryndzu, to znamena 100% ovcieho mlieka robia niektore salase, ale skor pre vlastnu potrebu a pre znamych. Keby sa predavala, jej cena by bola vraj tak vysoka, ze by ju malo ludi kupovalo. Tie bryndze z potravinarskeho priemyslu, viem o com hovorite... jednak su pasterizovane, cim sa z bryndze stava obycajny syr a co je horsie, su velmi lacne, casto vdaka tomu, ze sa falsuju este horsim pomerom kravskeho mlieka... a ludia to bohuzial kupuju, cim podkopavaju nohy salasnictvu a vyrobe pravej brynze na Slovensku. Koniec koncov, preto je cena ovcieho mlieka taka vysoka, ze vraj stav oviec sa za posledne dekady znizil z 3 milionov na 300 tisic kusov. Pocet ludi sa vsak za toto obdobie podstatne zvysil. Ja samozrejme pouzivam bryndzu ako probiotikum, cize doplnok, nie ako krmivo. Zatial sa mi javi velmi dobre, dat si vecer salat z kapusty, cibulky, salatu a do neho rozmiesat male mnozstvo bryndze, staci aj mala hrudka. Raz za cas si spravim poriadny bryndzovy salat, vtedy dam aj 10dkg. ![\"Smile\" \":-)\"](\"{SMILIES_PATH}/icon_smile.gif\") Zaujimave je, ze aj napriek tomu, ze sa riedi kravskym mliekom, ze vraj ludia co maju alergiu na kravske mlieko, ju z takejto bryndze nedostanu. To hovoril jeden predajca tejto salasnickej bryndze, ktory tvrdi, ze k nemu pravidelne chodia aj ludia s alergiou na kravske mlieko. Tu som nasiel clanok o bryndzi:
• Bryndza je slovenský mikrobiálny fenomén, unikátny patent prírody, prírodná konzerva, ktorá zachováva všetky pôvodné zložky ovčieho mlieka. Proces zrenia na salaši a v bryndziarni spôsobí, že sa v nej doslova premnožia ,,priateľské“ baktérie mliečneho kvasenia, tzv. probiotiká, ktorých blahodarné účinky na ľudský organizmus čoraz častejšie ospevujú vedci i lekári. • V jednom grame bryndze sa nachádza asi jedna miliarda týchto prospešných mikroorganizmov z viac ako dvadsiatich druhov. ( probiotický jogurt či nápoj obsahuje len jeden-dva druhy živých mliečnych baktérií). • Nepasterizovaná bryndza podporuje trávenie a pravdepodobne obmedzuje aj vznik rakoviny hrubého čreva. • Špecifickú mikroflóru a jej vzťah ku kvalite slovenskej bryndze potvrdzuje už Codex Alimentarius Austriacus z roku 1917. Tieto druhy mikroorganizmov sú charakteristické a prítomné v slovenskej bryndzi i v súčasnosti. • Bryndza zo surového ovčieho mlieka obsahuje veľmi veľa probiotických baktérií. V jednom grame je až jedna miliarda užitočných mikroorganizmov, teda neporovnateľne viac ako v jogurtoch. • Sú to mliečne baktérie, ktoré priaznivo ovplyvňujú imunitný systém a alergické ochorenia. Premenia vysoký obsah tuku, ktorý je v bryndzi, na tuky prospešné pre naše telo. Štúdia dokázala, že pri pravidelnej konzumácii sto gramov bryndze denne sa pozoruhodne zníži „zlý“ cholesterol. • Po konzumácii bryndze klesá aj hladina cukru v krvi a znižuje sa hodnota krvného tlaku. • Čerstvá pochúťka má význam aj pri prevencii osteoporózy. Obsahuje veľa vápnika, ktorý telo ľahšie vstrebáva z tráviacieho traktu práve vďaka mliečnym baktériám. • Pravidelná konzumácia bryndze dokázateľne znižuje hladinu škodlivého cholesterolu, a to aj napriek tomu, že má vysoký podiel tuku v sušine (45-48 percent). Má pozitívne účinky pri prevencii rakoviny hrubého čreva, zažívacích problémoch, alergických ochoreniach, rednutí kostí, cukrovke, zvyšuje imunitu a znižuje dokonca krvný tlak. • Skupina 24 dobrovoľníkov osem týždňov jedla sto gramov bryndze denne. Okrem poklesu celkového a „zlého“ cholesterolu sa zaznamenal vzostup toho ,,dobrého“, vedcov prekvapil aj pokles hladín krvného cukru, zápalového parametra C-reaktívneho proteínu (CRP) či hodnôt krvného tlaku. • Ovčie mlieko, z ktorého sa vyrába bryndza, je mimoriadne cenné aj z hľadiska obsahu vápnika. Kým 100 g kravského mlieka obsahuje 100-120 mg vápnika, jeho obsah v ovčom mlieku je až dvojnásobný, Ak sa v 100 g tavených syrov z kravského mlieka nachádza 200-300 mg vápnika, v bryndzi je to 650-700 mg • Tradičná slovenská bryndza z nepasterizovaného mlieka sa teda zaraďuje medzi tzv. funkčné potraviny, ktoré nielenže nasýtia, ale aj pozitívne ovplyvňujú zdravie. Jednoducho možno povedať, že majú liečivé vlastnosti. • Bryndzu dobre ju znášajú aj mnohí ľudia s neznášanlivosťou laktózy, pretože počas spracovania mlieka na ovčí syr a bryndzu dochádza k prirodzenému úbytku mliečneho cukru. Aj mliečna bielkovina je v bryndzi stráviteľnejšia ako tá pôvodná v mlieku, dochádza k tomu v procese zrenia, tzv. fermentácie. • Enzýmová aktivita mliečnych baktérií pomáha natráviť bielkoviny a tuk v bryndzi, čím vzniká stráviteľnejší syr s jedinečnými látkami, ktoré upevňujú zdravie a vitalitu človeka. Okrem toho "dobré" mikroorganizmy brzdia rast tých "zlých", choroboplodných, takže dochádza k jedinečnému samočistiacemu procesu, ktorý nahrádza pasterizáciu. Pasterizácia likviduje nielen zlé, ale aj užitočné baktérie s prospešnými účinkami. • Mnohí výrobcovia a spracovatelia bryndze považujú pasterizáciu za nezvládnutie náročnej výroby takéhoto syra. Je to jediný mliečny výrobok, ktorý sa vyrába zo surového mlieka. • Správna tradičná bryndza nie je úplne jemná a hladká ako maslo. Obsahuje drobné zrniečka ovčieho syra. Práve táto zrnitosť je typickou vlastnosťou a zvláštnosťou bryndze. • Registrovanú slovenskú bryndzu môžu vyrábať a predávať iba bryndziarne, ktoré berú mlieko z určených horských a podhorských oblastí, najmä zo stredného a severného Slovenska. Proti brynze skutečně nelze mít nejmenší výhrady, je to jeden z mála mléčných produktů, který lze jednoznačně doporučit, ale zde v Čechách se ta skutečně pravá salašnická brynza prakticky sehnat nedá a ty pančované náhražky zrovna zdravé nejsou. Z tohoto pohledu, pokud nemám záruku kvality, tak je vhodnější pochybný výrobek nekupovat a spíše se zaměřit na kvašené produkty, jako sudové zelí a rychlokvašené zeleniny pickles, které si každý, po velice krátké zkušenosti, může vyrábět doma a dle své chuti. Nemají sice tak širokou skladbu laktobacilů, ale i tak jsou mimořádně prospěšné pro stav střeva a pro vyléčení mnoha nemocí a nákaz.
|
|